Title: Pszichológia II zh-kérdések
Author: palacsint
Last saved by: domper

Pszichológia II. kidolgozott zárthelyi-kérdéssor	2004. december 10.
		http://www.palacsint.hu/

Pszichológia II. zárthelyi-kérdések
Összeszedegette: palacsint <palacsint@freemail.hu>
Felhasznált irodalom: ajánlott irodalom, kollbizes cuccok, puskák, előadás-, illetve gyakjegyzetek, google, stb. 
Természetesen semmiféle felelősséget nem vállalok, a doksi nincs lektorálva, de legjobb tudásom szerint készítettem, én is ebből tanulok, de hibák előfordulhatnak benne, stb. Esetleges újabb verziók a fenti címen.
Fontos megjegyzés: a dokumentum nem tartalmaz példákat, vagy ha véletlenül mégis, akkor is óvok mindenkit a zárthelyin való alkalmazásától, mert ha többet is ugyanazt a példát írják, senki sem fog rá pontot kapni.
Utolsó módosítás: 2004. december 10. 12:44
1.	Mutassa be és értelmezze Goffman dramaturgiai modelljét!
Goffman: „Színház az egész élet.” Amikor társaink közé kerülünk, igyekszünk olyan képet mutatni magunkról, amit a többiek elvárnak. Igyekszünk olyan kosztümöt felvenni, ami ránk jellemző. Aki elfogadja magát, az hamarabb elfogadtatja magát másokkal is. Szeretjük, ha szeretnek, mert magunkat is szeretjük. Ha magunkat is el tudjuk fogadni, akkor másokat is. Goffman szerint kedvező benyomást alakíthatunk ki magunkról. Dramaturgiai modell: más stílust veszünk fel a különböző élethelyzetben. Igazodunk az adott helyzethez. Az a környezet, amit magunk alakítottunk ki, rólunk szól.
E folyamat jellemzői (kedvező benyomás kialakítása):
•	A hibák eltitkolása
•	A „szép és jó” oldal kidomborítása 
•	A végeredmény bemutatása, a folyamat eltitkolása
•	Tetteink önző mozgatórugóinak eltitkolása
•	Egyes értékek előtérbe helyezése mások rovására
•	A külső látszattal össze nem illő tevékenységek eltitkolása
Énünk meghatározott szerepként jelenik meg mások előtt.
Két összetevő:
•	stílus: lelki jelenségek sajátos együttese
•	külső megjelenés
A hétköznapi életben is van előtér és háttér, vannak gondolataink, amelyekről másoknak nem kell tudni, ezek a háttérben maradnak. Amit másoknak mutatunk az az előtér, ide tartozik a helyszín is. Az énünkre vonatkozó információk másoktól függenek.
2.	Milyen kapcsolat lehet a társas kölcsönhatás és a motivációs szint között?
Robert Zajonc: a társak jelenléte mindig izgalom, fokozott készetetés és motiváció forrása. (A jól begyakorolt feladat jobban megy, a kevésbé begyakorolt feladat rosszabbul.)
A társas kölcsönhatás növeli az emberi motivációt, de előfordulhat azonban olyan eset is, amikor gátolja.
3.	Példa segítségével mutassa be, melyek a fizikai és a szociális észlelés különbségei?
A tárgyak észlelése (fizikai észlelés) olyan észlelés, amely a fizikailag érzékelhető jellemzőkre irányul. A személyek érzékelése (szociális érzékelés) olyan tulajdonságokat érint, amelyekre következtetni tudunk (intelligencia, attitűd, jellem).
•	Fizikai észlelés: A felszínes tulajdonságokat észleljük, jobbára pontos.
•	Szociális észlelés: Mindenkiben kialakul egy kép a másikról. Az előzetes tapasztalat alapján és a fizikai észlelés alapján. Nagyon erősen elfogult.
4.	Melyek a köznapi kommunikációs szituáció elemei?
•	szöveg (plakát, dobszó, szimbólumrendszer, valamilyen jelentést hordoz)
•	mögöttes szöveg (információk más-más korban, ide tartoznak a gesztusok, a mimika, a hang)
•	viszony (társadalmi és személyes kapcsolatok milyensége)
•	környezet (fizikai, ahol a kommunikáció játszódik)
5.	Példák segítségével mutassa be a közlési helyzetek típusait!
•	véletlenszerű: alkalmazása arra szolgál, hogy elteljen az idő, vagy társaságba tartozónak érezhessük magunkat
•	kifejező: ebben az esetben az egyik fél beszél a másiknak, anélkül, hogy felismerné milyen hatásra számíthat
•	célirányos: a beszélő el akar érni valamit, szeretné meggyőzni valamiről a társát
6.	Minek a közvetítésére, és miért alkalmas a verbális és a nem verbális kommunikáció?
•	Nem verbális (nem szó által közvetített): szóbeli üzenetet módosíthatja, alátámaszthatja, teljesen felválthatja
•	Verbális: mögöttes tartalom.
A nyelvi kommunikáció elsősorban a külső világra vonatkozó problémák közvetítésére alkalmas, a nem verbális kommunikáció pedig a társas életben az érzelmek, beállítódások, vonzalmak közvetítésében játszik szerepet.
7.	Melyek a távolságtartás zónái Hall alapján? Írjon néhány jellemzőt minden zónáról!
•	Bizalmas távolság (0-60 cm): Igen erős a fizikai kapcsolat és ennek következtében a kommunikációban nagy szerepe van a bőrnek, az izmoknak, a szaglásnak. Saját akaratunkból, illatok, megérinthető a másik, fontos a bőrérzékelés.
•	Személyes távolság (60-120 cm): Olyan témákat szokás ilyen távolságról megbeszélni, amelyben érintettek vagyunk. A hangerőszint mérsékelt. A szaglás szerepe jelentős, de a látásé fontosabb. Kultúrafüggő.
•	Társasági távolság (120-330): Ebben a helyzetben senki sem akarja megérinteni a másikat és nincs is felkészülve hasonló érintésre. Együttes munka során gyakran használják ezt a távolságot. Szaglásnak nincs jelentősége. Kicsit magasabb hangerő. Ha valami nem tartozik ránk, udvariasságból függetleníteni tudjuk magunkat a témától.
•	Nyilvános távolság (330 cm-től): Stílusa „formális”, szövegét előre meg kell tervezni, gondosan meg kell választani a szavakat, kifejezéseket, melyeket használunk. Csak a szemkontaktusnak van jelentősége, illetve a gesztusoknak, esetleg mimika, testtartás, mozgás.
8.	Mit jelent a szocializáció, az élet mely időszakára terjed ki?
A szocializáció az a tanulási folyamat, amely során az egyén elsajátítja a társadalmi együttélés szabályait és normarendszerét, kialakítja a maga egyéni viselkedésmintáit, szokásait, értékorientációit.
A szocializáció tágabb értelemben az egész életet átszövő folyamat, a születéstől a halálig tart. A gyermekkorban a legerősebb a hatása. 
9.	Mutassa be az elsődleges szocializáció színterét és a meghatározó kapcsolatokat!
Elsődleges szintér a család. A családon belül meghatározó az anya-gyerek kapcsolat. Már méhen belül elkezdődik („egyfajta szimbiózis”). Fontos a kötödés kialakulása a későbbiekben az anya és a gyermek között.
Befolyásoló tényezők:
•	Kommunikációs beszéd interakció
•	Gyermekkori társkapcsolatok
•	Közösségi nevelés és viselkedéskorrekció
•	Beilleszkedés az iskolába
10.	Példa segítségével mutassa be, mi a különbség a szerepviselkedés és a szerepelvárás között? Meg nem felelésük milyen eredményre vezet?
Szerepelvárás: bizonyos pozícióhoz milyen viselkedés társulhat.
Szerepviselkedés: a tényleges szerep. 
Ha a kettő nem egyezik, szerepkonfliktus jön létre. A társadalom kényszert (szankciókat) alkalmaz a szerepek betartásához.
11.	Hogyan osztályozhatjuk a szerepeket? Írjon példákat!
•	Adott szerep: nem lehet változtatni
•	Spontán szerep: szituációhoz kötött, igazodik a szituációhoz, spontán, előre fel nem épített
•	Kivívott szerep: erőfeszítéseket teszünk, azért hogy azt a szerepet betöltsük, erre vagyunk motiváltak
12.	Melyek a szerepkonfliktus típusai? Írjon példákat!
•	Szerepek közötti konfliktusok. Kétféle szerepkörnek kell megfelelni egy időben. 
•	Szerepen belüli konfliktusok: ha kétféle „tábort” kell kiszolgálnunk. 
•	Személy és szerep közötti: Az egyik kötelezettség hátráltatja a másik kötelezettség ellátását (a két elvárásnak nehéz megfelelni). 
13.	Melyek a személyes kapcsolatok alapvető feltételei?
•	azonos térben és időben legyen
•	azonos társadalmi helyzet, hovatartozás
•	vonzó külső megjelenés, testi vonzalom
•	belső tulajdonságok
14.	Melyek a formális csoportok legfontosabb jellemzői?
•	Eredet: tervezett
•	Értelmi, racionális alapon működik
•	Jellemző: stabil, ha magára hagyjuk, akkor is működik tovább
•	Pozíció alapja: munkakör
•	Célok: profit, szolgáltatás
•	Befolyás alapja: beosztás
•	Befolyás típusa: felhatalmazás
•	Befolyás iránya: fentről le
•	Ellenőrzés: fegyelem, félelem
•	Kommunikációs csatorna: formális
•	Kommunikációs hálózat: pontos, meghatározott
•	Kommunikációs sebesség: lassú
•	Kommunikációs pontosság: magas
•	Szervezet térképe: szervezeti célra, pl. hierarchikus
•	Tagjai: a csoport minden tagja, mindenki, aki az adott szervezethez tartozik
•	Személyek közti kapcsolatok: a munkaköri leírás szerint
•	Vezető szerep: a szervezet kinevezése szerint
•	A cselekvés bázisa: funkcionális feladatok
•	Kapcsolat alapja: lojalitás, hűség
Másodlagos szintű, munkahely, iskola, a társadalmak képviselik az alapját. Személytelen, de meghatározó szerepek vannak.
A formális csoportok meghatározott pozíciókat és hozzájuk tartozó meghatározott szerepeket feltételeznek, egy bizonyos funkció ellátására hozták létre őket. Ilyen például az iskola, hadsereg. A formális csoportokban az egyének nevét gyakran címre cserélik fel. Másodlagos csoport, nagycsoportok.
15.	Melyek az informális csoportok legfontosabb jellemzői?
•	Eredet: spontán, a tagok önszántukból kerülnek a csoportba
•	Érzelmi telítettség alapján működik
•	Jellemző: dinamikus, spontán módon működik
•	Pozíció alapja: szerep
•	Célok: tagok megelégedése
•	Befolyás alapja: személyiségtől függ
•	Befolyás típusa: hatalom
•	Befolyás iránya: alulról fel
•	Ellenőrzés: fizikai – lelki szankciók
•	Kommunikációs csatorna: informális, szájról szájra, csak a másik becenevét tudjuk
•	Kommunikációs hálózat: kevéssé meghatározott
•	Kommunikációs sebesség: gyors
•	Kommunikációs pontosság: alacsony, pontatlan
•	Szervezet térképe: szociogram
•	Tagjai: csak azok, akiket a csoport elfogad
•	Személyek közti kapcsolatok: spontán keletkezik, mellérendelt viszonyok
•	Vezető szerep: a tagok megegyezése szerint
•	A cselekvés bázisa: személyes tulajdonság, státusz
•	Kapcsolat alapja: összetartástudat, spontán szándék, hangulat, stb.
Elsődleges, azok a csoportok, amit magunk valósítunk meg. A közösség képzi az alapját, személyes, és nem feltétlenül kell szerepnek megfelelni. A társas kapcsolatok révén jönnek létre. A tagok ki-, vagy belépésének hatására jelentősen megváltozhatnak. Informális csoportokban a tagok nevük mellé gyakran becenevet, gúnynevet kapnak, ezzel is erősítve a csoport jellegét. A csoporthoz önként csatlakoznak az emberek. Pl.: baráti társaság, klub, család. 
16.	Sorolja fel a csoport jellemzőit!
Emberek önszerveződése, mely nem intézményesen alakul ki.
•	a tagoknak közös céljaik vannak
•	közös értékrendszerrel bírnak
•	közös érdekek vezérlik őket
•	„Mi” tudat (összetartozás tudat)
17.	Ismertesse Solomon Asch csoportnyomásra vonatkozó kísérletét!
A kísérlet arra keresett választ, miért engedelmeskednek az emberek a csoportnyomásnak.
A kísérleti személyeknek 3 különböző hosszúságú vonal (A, B, C) közül kellett kiválasztani azt, amelyik megegyező hosszúságú volt egy negyedik vonallal (X). Három embert beavattak, akik azt állították, hogy az X az A-hoz hasonlít, pedig szembetűnő volt, hogy a B a helyes megoldás. A kísérleti szituációban az alanyok 35%-a igazodott a három beépített személy véleményéhez (csoportnyomás).
18.	A csoportnyomás mérésére szolgáló kísérlet alapján megkülönböztethetjük a függetleneket és az engedékenyeket. Ismertesse a csoportokat!
•	Függetlenek:
o	Magabiztos: nem enged a maga igazából, szembeszáll a többség véleményével.
o	Individualista: úgy véli, neki mindig igaza van, nem foglalkozik a többiek véleményével. A saját magukhoz fűződő érzelmi alapon döntenek. Csak a saját véleményében bízik.
o	Lelkiismeret-furdalásos: felmerül benne a kétség saját nézetét illetően, de mégis azt választja. Zavarja őket a szituáció.
•	Engedékenyek (konformisták)
o	Viaszember: olyan kicsi az önbizalma, hogy ténylegesen elhiszi a többiek ítéletét, formálódik a csoport hatására.
o	Önmagában bizonytalan: inkább csatlakozik a többség véleményéhez, kicsi az önértékelése, de van saját véleménye.
o	Kisebbségi érzéstől gyötört: tudta, hogy neki van igaza, de mégis csatlakozott a csoporthoz, nehogy elveszítse a bizalmukat. A csoport motiválja, nem a saját esze.
19.	Melyek a csoportfejlődés szakaszai? Írjon példákat!
•	Alakulás: bemutatkozás, a csoporttagok megismerik egymást és az előttük álló feladatokat.
•	Viharzás: mindenki igyekszik valamilyen helyzetet megszerezni, kiderülnek az egyéni különbségek. A szerepekért elkezdődnek a versengések.
•	Normalizálás szakasza: kialakulnak a csoportnormák, a mérvadó értékek
•	Működés: feladatok megoldása
20.	Ismertesse a csoportközi konfliktus feloldásának lehetséges módját Sherif kísérlete alapján!
Ha egyéni feladatokat jutalmaznak, a csoportban versengések alakulnak ki. Megoldás: kollektív jutalom a kollektív feladatokért.
A kísérlet következtében megállapítható, hogy olyan esetekben, amikor két csoport fő céljai lényeges területeken ellentétesek, akkor állandó konfliktus-helyzetekre lehet számítani. Fölérendelt célokkal azonban - amikor a csoportok között kölcsönös függés van, s így céljaikat csak egymás segítségével érhetik el - feloldható a konfliktus.
21.	Mit jelent a kognitív disszonancia? Írjon példát!
Kognitív: tudatos. Disszonancia: összeegyeztethetetlenség
Összeegyeztethetetlen tudattartalmakat jelent, amelyekkel sűrűn találkozunk az életünk során.
Az ember racionalizáló lény, saját magával is igyekszik hamis dolgokat elfogadtatni.
Tulajdonképpen két egymással inkonzisztens viselkedés, vagy vélemény kényelmetlen helyzetet hoz létre, ami a személyt arra motiválja, hogy küszöbölje ki az inkonzisztenciát, és harmóniát hozzon létre. Ez az inkonzisztencia által keltett kényelmetlenség a kognitív disszonancia. 
A gondolataink és a cselekedeteink nincsenek összhangban, egymásnak ellent mondóak. Az ember NEM racionális lény, hanem egy racionalizáló gondolkodású.
22.	Mi a különbség a korlátozott és a kidolgozott kód között?
•	Kidolgozott kód: akadémiai nyelv (értelmiségiekre jellemző)
•	Korlátozott kód: hétköznapi szóhasználat, alacsonyabb társadalmi rétegekre jellemző
Mindkettő alkalmas a világ leképzésére, a kifejezésben van csak különbség.
23.	Melyek a szocializáció alapmechanizmusai?
•	Szükséges környezeti ingerek biztosítása (testi kontaktus, szülő kapcsolat, biztonságérzet)
•	Szoktatás, kondicionálás (öltözködés, tisztálkodás, evés)
•	Tanítás, oktatás (anyanyelv megtanítása)
•	Azonosulás
•	Komplex viselkedésminták differenciálása és gyakorlása
•	A személyiség összeszervező fejlődése
24.	Melyek az alapvető vezetői stílusok Lewin szerint? Néhány szóval jellemezze őket!
•	Autokrata (tekintélyelvű): a vezető szabályok, utasítások alapján irányítja a csoportot. Ennek következtében a csoport teljesítménye a mennyiség vonatkozásában kimagasló a minőség szempontjából viszont rosszabb. A vezető vállalja a felelősséget, egy személy, ő hozza a döntéseket, ő áll a hierarchia csúcsán. Erősek a szabályok, normák, és ezek számonkérése is. A vezetőnek nem célja, hogy a tagok jól érezzék magukat, célorientáltak. A csoporttagok megosztása gyakori. A célokat teljesíteni kell, nem szeretni.
Kevés idő alatt kritikus döntés meghozatalához jó.
•	Demokrata: a vezető közösen dönt a tagokkal, akik önállóan – az együttesen kialakított alapszabályok alapján – dolgoznak. 
o	a csoport jó hangulatú
o	mellérendelt viszonyrendszer, döntésekbe bevonja a csoport tagjait
o	a vezető számára fontos, hogy a csoporttagok jól érezzék magukat
o	motiváció: a tagok magukénak érezzék a célokat
o	felelősség-megosztás: elvész? Közös döntés, közös balhé.
o	ha van elég idő, eredményesebb lehet, mint az autokrata
•	Laissez-faire: a vezető szabadjára engedi csoportját, aminek következtében sem minőség, sem mennyiség tekintetében nem közelítik meg az előző kettőt.
o	laza kapcsolat a tagok közt, nincs kitüntetett szerepű vezető
o	anarchia? Saját lelkiismeret.
o	legfelnőttebb vezetés, bízik a tagokban, de sok a nehézség, sok a buktató
o	a kreatív feladatoknak kedvez
25.	Rajzoljon le egy kiegyensúlyozott, egy kiegyensúlyozatlan és egy egyensúlyhiányos viszont, és értelmezze őket!
Kiegyensúlyozott kapcs.:              Kiegyensúlyozatlan kapcs.:          Egyensúly hiányos kapcs.:
P  +  O                                                   P -  O                                                         P  +  O
  -   -                                                       +    +                                                          +     -
    X                                                          X                                                                X

•	P: az a személy, akire az elemzés irányul
•	O: a másik személy
•	X: a téma (lehet egy harmadik személy, egy elmélet, egy esemény, stb.)
Kiegyensúlyozott kapcsolatok: P+O (P szereti O-t), és ugyanaz a véleményük X-ről (+ vagy -)
Kiegyensúlyozatlan kapcsolatok: ha P-O (P nem szereti O-t), ilyenkor P és X, illetve O és X között lehet bármi (4 eset)
Egyensúlyhiányos kapcsolatok: P+O, de (P+X és O-X) vagy (P-X és O+X), tehát nem ugyanaz a véleményük az X-ről.
(lásd jegyzet 83. oldal)
26.	Milyen funkciókat láthatnak el az attitűdök? Írjon példát!
•	Szociális igazodási funkció: a társadalmi környezethez való alkalmazkodás funkciója következtében egy csoport attitűdjeit elfogadva a csoportba való tartozásunkat erősítjük meg 
•	Énvédő, önvédelmi funkció következtében sokszor nem azt a világot látjuk, amiben vagyunk, hanem amit látni szeretnénk 
•	Értékkifejező funkció révén olyan megállapításokat teszünk, amelyek értékeinket mutatják 
•	Ismereti funkció: azok az attitűdök, amelyek abban segítenek, hogy értelmet adjunk a világnak, hogy be tudjuk fogadni a mindennapi élet sokféle információit, ismereti funkciót látnak el. Abban az irányban hat, melynek alapján értelmezni tudjuk az élményeket, információkat, értelmesnek összerendeltnek látjuk a világot. Közvetítik, hogy mit tudunk a világról. Mit gondolunk, mit érdemes tudni a világról.
•	Instrumentális funkció: praktikus, vagy hasznossági indokból fenntartott attitűdök. Annak a sajátos vágynak a megnyilvánulásai, hogy előnyöket szerezzünk, jutalmakat kapjunk, és elkerüljük a büntetéseket. 
27.	Sorolja fel az előítéletek fajtáit!
•	szóbeli előítéletesség
•	elkerülés (igyekszem elkerülni azt a csoportot, amelyik nem szimpatikus)
•	diszkrimináció, hátrányos megkülönböztetés (kizárok valakit valamiből)
•	testi erőszak (kitelepítés, gettósítás, etnikum temetőjének meggyalázása)
•	üldözés, kiirtás
28.	Mik lehetnek az előítéletek okai?
•	gazdasági, politikai konkurencia illetve konfliktus, verseny
•	áthelyezett agresszió (bűnbakkeresés, aki nem felel meg a normáknak, illetve gyenge személyiség)
•	személyiség szükséglete (tekintélyelvűség, hideg-korlátozó szülői magatartás)
•	konformitás (a társadalmi normához való erős alkalmazkodás)
29.	Magyarázza meg a kognitív fösvénység fogalmát!
Ez azt jelenti, hogy nem vesszük a fáradságot a gondolkodásra, amikor igyekeznek meggyőzni bennünket, mert túl sok információt kellene ehhez feldolgozni, így ezt figyelembe sem vesszük a döntésnél.
30.	Mit jelent a meggyőzés fő- és mellékútja!
•	Főút:
o	direkt döntési szituációba kényszerítenek
o	érdemes gondolkodni – sugallják
o	a problémamegoldó képességünkre hagyatkozva jutunk el arra, amit ők akarnak
•	Mellékút:
o	arra épít, hogy az emberek figyelmetlenek
o	nem igényli a gondolkodást, az érzelmek befolyásolják a döntést
o	vonzalomkeltés, csak az előnyök felsorolása egyetértő közegben
o	helyettünk döntenek, vezetnek valamilyen úton
o	ki akarnak alakítani egy nézőpontot
•	Főút: (centrális) meggyőző fél mérlegel, logikai megalapozottságot keres, milyen következményei vannak, pl. jó-e valami? A befogadó végighallgatja az üzenetet, és végiggondolja.
•	Mellékút: (perifériális) a meglévő sémáink szerint döntünk, jellemző ránk a kognitív fösvénység. Nem gondolja végig, hogy igaz-e, hanem a beszélő személye a fontos. Sokszor csak a követés előnyeit hangsúlyozzák.
31.	Soroljon föl nem verbális csatornákat!
•	tekintet, mimika, gesztus, testtartás, térköz, emblémák
•	kronémia: ki mennyit beszél
•	tér, távolság, távolságtartás
•	írásban: margó, bekezdés, sorok, javítás, papír, toll, szótávolság, szövegkiemelés
32.	Egy-egy példa segítségével mutassa be az attitűdök összetevőit!
•	Megismerő összetevő: Idetartozik mindaz, amit az adott tárgyról tudunk, gondolunk.
•	Érzelmi-indulati összetevő: Arra vonatkozik, amit az adott témával kapcsolatban érzünk. 
•	Viselkedési összetevő: Az adott tárggyal kapcsolatos cselekedeteinket, szándékainkat tartalmazza.
o	Viselkedési szándékok: amit szeretnénk megtenni 
o	Viselkedések: ami ténylegesen teszünk
33.	Sorolja föl az attitűdök funkcióit! Írjon példát!
Lásd 26. kérdés.
34.	Írjon példát a holdudvar-hatásra! (?)
Gyakran hajlunk arra a feltételezésre, hogy azok az emberek, akik egy bizonyos területen, mondjuk a külső megjelenés területén, előnyös tulajdonságokkal rendelkeznek, az ettől független területeken, például motivációjukat, szakértelmüket illetően is jobbak a többieknél. „A jó tulajdonságok általában a jó tulajdonságokkal járnak együtt.” 
35.	Írjon példát a burkolt személyiségelméletekre!
Ha megfigyelés alapján valamilyen tulajdonsággal ruházunk fel valakit, ehhez társíthatunk egyből – csupán régebbi tapasztalat, élmények alapján – más tulajdonságot is.
36.	Mik a bűnbakállítás lényeges okai?
Általában kisebb csoportokban jellemző a bűnbakállítás. Az ilyen kiscsoportok rangsordinamikája szembetűnő, mindig vannak vezéregyéniségek, és gyakran vannak bűnbakok is. A bűnbak az a csoporttag, akit előszeretettel hibáztatnak a csoport sikertelenségeiért. 
Okok:
•	Bűntudat: tulajdonképpen a bűn érzése, természetes a bűntudattól való szabadulás vágya
•	A vezeklés átruházhatósága (kivetítés, azaz projekció)
37.	Sorolja föl, és egy-egy mondattal magyarázza meg a vonzalom elméleteit!
•	A legrégebbi gondolat az affiliációs (kötődési) ösztönhöz köti a vonzalom magyarázatát.
•	A tanuláselméletek a pozitív megerősítéssel magyarázzák a vonzalom kialakulását.
•	Megerősítés – érzelem elmélete: azokhoz az emberekhez vonzódunk, akiktől a múltban megerősítést, vagy jutalmat kaptunk jó cselekedeteinkért.
•	Csereelmélet figyelembe veszi a partnerek sajátos költségét és hasznát, melyre egy kapcsolatban szert tesznek. A csereelmélet az emberi kapcsolatok nyíltan gazdaságtani szemlélete. A vonzó nő társaságában megjelenő férfit gyakran pozitívabban értékelik, mint azt, aki ilyen társaság nélkül mutatkozik. Mindenkinek megvan az érdeke, hogy miért áll kapcsolatban a másikkal.
•	A kognitív egyensúlyelmélet szerint a hozzánk hasonló embereket választjuk partnernek.
38.	Honnan ered a bűnbak fogalma?
Biblia, ószövetség. Egy bakkecskére ruházták át a nép bűneit. Feszültségoldó hatása van.
39.	Mi a különbség a benyomás kialakításával kapcsolatban a Gestalt szemlélet és az aritmetikai modell között?
•	Gestalt: alaklélektani megközelítés, egészben globálisan szemléli a világot. Az egészet megragadó folyamatokról van szó. Egyetlen jellemzővel (pl.: hidegség) levonhatjuk az összképet. Egy benyomás felépítésében néhány valóban fontos és informatív „központi” vonásra támaszkodunk, és az egyéb jellemzőket a központi vonáshoz igazítjuk.
•	Aritmetikai modellek: 
o	személy által birtokolt értékek
o	átlagolási modell
o	aritmetikai modell
Az aritmetika modell szerint a benyomást részekből rajuk össze.
40.	Magyarázza meg az elsőbbségi és újdonsági hatás fogalmát példa segítségével!
Jelentésasszimiláció: ha máshogy rendezzük a tulajdonságokat, más személyiségkép alakulhat ki.
•	Elsőbbségi hatás: az emberek a későbbi információnak kevesebb figyelmet szentelnek, mint a korábbiaknak
•	Újdonsági hatás: az utoljára hallott információ fogja befolyásolni az ítéletünket
41.	Milyen hatása van a személyre és a környezetre a fenyegető leszerelő eljárásnak?
Fenyítés, szóbeli dorgálás, elnézés. Ha nem veszek róla tudomást, akkor megerősítésnek számít. A diák igyekszik valamit nem csinálni, valakinek meg akar felelni. A jutalomért tesz valamit, amit más ad. A környezetre is hat, tehát azokra a diákokra is, akik nem voltak a fegyelmezés célpontjai. Általában nem ez a szándék. A tanárt rossz színben tünteti fel, kevésbé rokonszenvesnek és segítőkésznek.
42.	Milyen hatása van a személyre és a környezetre a támogató leszerelő eljárásnak?
Támogatás más tevékenységhez, pozitív légkört teremt, ahol lehet feladatokat megoldani, haladni. A környezetre is hat, tehát azokra a diákokra is, akik nem voltak a fegyelmezés célpontjai.
43.	Hogyan hat a feladatközpontúság és a helyeslésközpontúság a fegyelmezés során?
A feladatközpontúság esetén a sikerért teszünk valamit, amit én érek el. Helyeslésközpontúság esetén jutalomért teszünk valamit. A jutalmat más adja. A diákok pozitívan értékelik.
44.	Milyen kapcsolat van az előítélet és a konformitás között?
Az előítéletes magatartás legfőbb oka a társadalmi normák szolgai módon való betartása.
45.	Példák segítségével mutassa be, milyen reagálások lehetségesek a befolyásolás hatására?
A meggyőzés fő és mellékútja, illetve ezekhez példa (30. kérdés).
46.	Melyek a magányosság típusai, mi jellemzi őket?
•	Reménytelenség: az egyén tehetetlen, félelemmel telített.
•	Türelmetlen unalom: az illető máshol akar lenni, unatkozik, kényelmetlenül érzi magát
•	Depresszió: az egyén elszigeteltnek érzi magát, melankolikus és szomorú
•	Önbecsmérlés: a személy csúnyának, bizonytalannak és butának érzi magát. 
47.	Melyek a nyelv alaptulajdonságai?
•	leválasztottság: az a képesség, hogy közvetlenül jelen nem lévő dolgokra utaljon
•	nyitottság: új jelentéseket tud alkotni és kommunikálni képes
•	hagyományozás: új szimbólumok és üzenetek megtanulásának képessége
•	kettős mintázottság: véges számú szavakból, szimbólumokból vagy összetevőkből végtelen számú üzenet létrehozásának képessége
Csak a nyelv rendelkezik mind a néggyel.
48.	Melyek a valódi döntés és a szokásos viselkedés jellemzői?
•	Valódi döntés
o	problémákat szül
o	gondolkodásra késztet
o	kérdések, okok?
o	következtetések
o	információk begyűjtése
o	mérlegelés
o	feszültséggel jár
o	alkalmazkodás
o	a jelen szituációnak van szerepe
•	Szokásos viselkedés
o	rutin
o	nincs gondolkodás
o	automatikus
o	nincs feszültség
o	merev módon reagálunk
o	múltbéli tapasztalatok szerepe
Előzetes tapasztalataink, társadalmi-kulturális normák, érzelmeink, fiziológiai állapotunk, egy-egy csoporthoz való tartozásunk határozza meg, hogy melyiket választjuk.
49.	Mutasson be egyet az óravezetési technikák közül!
•	sofőr: rálátása van a területre, kidolgozott útvonalon halad. Az egész órát egy bonyolult manővernek tekinti, amit neki kell átvezényelnie, fontos neki, hogy eljussanak valahova, feladatokat ad, magyaráz
•	egy terület védője: arra vigyáz, hogy ne legyen fegyelmezetlenség, a tekintélyét hangsúlyozza, azt akarja, hogy lássák, „ő tud” – ezt tanulják meg
•	útkereső és térteremtő: gyorsan pörgeti az eseményeket, fontos, hogy a tanulók bekapcsolódjanak, kézben tartsa a szálakat, a félresiklásokat kerüli, dinamikus az óra. Úgy tesz, mintha igazodna a diákokhoz.
•	gyengéd meggyőző és a felnőtt lelkiismeret képviselője: mindent ki akar hozni a gyerekből, arra apellál, hogy a gyermek képes felnőttként gondolkodni – nem minden gyereknél működik. Felnőtt gondolkodásra serkenti a diákokat.
50.	widctlparMilyen tanári viselkedéseket különböztetünk meg a funkciói alapján?
•	nevelő személyiségformáló funkció (atya -> misztikus gyógyító)
•	tanári szakemberi funkció (mester -> sámán)
•	köztisztviselői funkció (rendőr -> lelkész)
Andersen „antropológiai” topológiája:
•	Sámán: nagyon tudja a saját szakmáját, saját magát szereti a legjobban, nárcisztikus, távolságtartó, el van telve a saját tudásától
•	Lelkész: képviseli (az egyházi) testületet, szervezethez való tartozás, felülről jövő értékrendet képvisel. Az igazgató és a tanárok oldalát erősíti. Szervezetet működtet.
•	Misztikus gyógyító: számára a gyermek személyisége a legfontosabb, rendkívül önfeláldozó, igazodik a gyermekhez, terapeuta, atyai jellegű
51.	Mi a különbség a primer és a szekunder teljesítményzavarok között?
•	Primer: a gyenge teljesítmény valamilyen képesség hiányából fakad (pl.: diszlexia, diszgráfia, diszkalkulia)
•	Szekunder: valamilyen más jellegű, többnyire pszichés zavar következménye
52.	Fogalmak
•	autoriter: tekintélyelvű nevelés.
•	ambivalencia: ellentétes érzelmek együttes jelenléte
•	akceleráció: az új nemzedékek az előzőnél viszonylag gyorsabb felserdülése, nemi érése, (testméreteinek gyorsabb növekedése) hamarabb következik be ma, mint a korábbi századokban. A fejlődés meggyorsulása.
•	attitűd: beállítódás, hozzáállás, viszonyulás valamihez, reagálási mód, viszonyulási minta
•	attribúció: oktulajdonítás 
•	dezintegráció: felbomlás, szétesés, széthullás, az integráció hiánya, a személyiség hanyatlása
•	deviáns: megszokottól, normálistól, társadalmi normáktól eltérő (akár pozitív irányba is)
•	diszkrimináció: hátrányos különbségtétel
•	dysgrafia: írászavar, írási képtelenség
•	dyscalculia: számolási képesség hiánya
•	dyslexia: olvasási zavar
•	előítélet: valamilyen személlyel szemben érzett ellenszenves attitűd, ténylegesen nem alátámasztott ítélet
•	empirikus: tapasztalati, tapasztalaton alapuló
•	gender role: nemi szerep
•	identifikáció: azonosulás, azonosítás, szülővel, társadalmi csoporttal, nemi/társadalmi szereppel való azonosulás, erős kötődés valakihez -> szokásainak átvétele. Érzelmi kötődés alapján valakivel azonosulni.
•	identitás: azonosság, öntudat, nemi azonosulás, öntudat, önazonosság, kötődés. Az ember egyidejűleg különböző pozíciókat tölt be a társadalmi viszonyok hálózatában, s hozzájuk személyes viszonyulást is kialakít. Ezt nevezi Erikson "identitásnak".
•	imprinting: korai bevésődés
•	interakció: társas kölcsönhatás, az a jelenség, amely két ember találkozásakor viselkedésükben figyelhető meg.
•	kauzális: oksági, okszerű
•	kompetens: hozzáértő, szakértő, irányadó
•	kompetencia: általános jelentése: illetőség, hozzáértés, szakértelem. A pszichológiában a sikeres problémamegoldás képességét jelenti
•	konformitás: a társadalomi normához való erős alkalmazkodás
•	leszerelő eljárás: az a tanári magatartás, amely a viselkedés megváltoztatására irányul
•	metakommunikáció: szándékos vagy ösztönös információtovábbítás hanghordozással, hanglejtéssel, arcmozgással, taglejtéssel. Nem tudatos, spontán kommunikáció, ami a beszédet kíséri.
•	nonkomformitás: nem alkalmazkodás, meggyőződés fel nem adása
•	nonverbális kommunikáció: nem szavakkal közvetített kommunikáció (mozdulatokkal)
•	proxemika: távolságtartás, térközszabályozás (személyek közti fizikai távolságtartás)
•	pszichoszexuális: lelki eredetű szexuális identitáshoz kapcsolódó
•	referenciacsoport: vonatkoztatási csoport
•	regresszió: tudat alatt visszaesni egy korábbi fejlődési szintre, visszafejlődés
•	relativitás: kölcsönös függés, viszonylagosság, valaminek a viszonylatos volta
•	személypercepció: személyészlelés. A személypercepció azt jelenti, hogy milyennek észlelünk másokat, mi alapján észleljük.
•	szerepeltávolítás: olyan módon cselekszünk, hogy a többiek számára nyilvánvaló legyen, hogy ez nem a mi szerepünk.
•	szocializáció: A szocializáció az a tanulási folyamat, amely során az egyén elsajátítja a társadalmi együttélés szabályait és normarendszerét, kialakítja a maga egyéni viselkedésmintáit, szokásait, értékorientációit.
•	szociogram: a társas kapcsolatok rajzos ábrázolása, térképe
•	szociometria: eljárás a csoporton belüli kapcsolatok ábrázolására, vizsgálódási eszköz, a közösségek rejtett hálózatát lehet feltérképezni vele (emberek közötti viszony egy csoporton belül)